Juhász+Lilla

Lilla oldala:

=**2013 **= 
 * 2012 **
 * Az írás kialakulása és története **


 * Választott civilizációk **

Ókori Mezopotámia (sumérok) Ókori Egyiptom Ókori Hellász Ókori Róma Bizánc Szlávok Honfoglaló magyarok


 * Irodalomjegyzék **

Az írás, az emberiség emlékezete / Ge orges Jean / Park Könyvkiadó 1991-1992 Az írás története - a kezdetektől a nyomdabetűig / Kéki Béla / Vince Könyvkiadó 2002 <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10.5pt;">Az írás és a könyv története / Várkonyi Nándor <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10.5pt;">A könyv évezredes útja / Tevan Andor <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10.5pt;">Az ókor emlékezete - a sziklarajzoktól az ábécéig / Lacza Tihamér <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10.5pt;">Kőbe vésték, fába rótták / Friedrich Klára, Szakács Gábor


 * <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 13pt;">A témához tartozó képek **

[|Néhány jel a Mezopotámiában jellemző ékírásból] [|Néhány hieroglif számírás] [|Az egyiptomi hieroglif írás jelei és hangzói] [|Hieroglif írással készített tábla] [|Ókori görög ábécé] [|Ókori görög számok] <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">- a görögök a betűket számokként is használták, a betű mellett egy vonással jelölték, ha az számként szerepelt. [|Feliratos római kőlap] [|A "végleges" latin kis- és nagybetűk használata és ábrázolása] [|A 43 betűs ókori cirill ábécé]

**Térképek**
Ókori Mezopotámia Ókori Egyiptom Ókori Hellász és a Perzsa Birodalom

Ókori Római Birodalom

A Bizánci Birodalom

A Szláv törzsek elhelyezkedése

a magyarok bevándorlása a Kárpát-medencébe

A mezopotámiai ékírás
~ Kr. e. 3000 a nyelv leírása -> előtte piktografikus megjelenítés, szimbólumokkal ábrázoltak ~ Kr. e. 2500-tól egyenes vonalakkal hoznak létre "írásjeleket", innentől beszélünk ékírásról. ~ az első írott dokumentumok gazdasági számadások voltak, valamint a társadalmi szervezetről adtak információkat ~ piktografikus: 2000 szimbólum ékírás: 700 karakter ~ több piktogramma segítségével fogalmakat is ki lehetett fejezni ( pl nő+hegyek szimbólumai -> idegen, a hegyen túlról érkezett nő ) ~ találtak listákat az "alappiktogrammákról" ~ később már hangokat jelölnek az ékírás karakterei -> fonetizmus ~ több nyelv lejegyzésére is alkalmas karaktereket alkalmaztak (átvette például az elami nyelv és a hettiták) ~ az ékírás a leghosszabb ideig használt írásforma volt- 3000 év ~ agyagtáblákra írtak, nedvesen "vésték" bele a dokumentumokat kalamussal (hegyesre vágott nádszál) ~ folyamatosan változó, fejlődő karakterek - főleg a használat hosszú ideje miatt ~ piktografikus/portosumer írás :szóírás, egyértelműen értelmezhető, de nem beszélt nyelvet ír le (pl: egy bárány rajzáról az olvasó saját beszélt nyelvét olvassa le a "bárány" jelentést)

Az egyiptomi hieroglif írás
~ Kr. e. 4000 - a piktografikus írással egy időben ~ az ősi egyiptomiak szerint Thot isten megteremtette az írást, majd megajándékozta vele az embert ~ az istenek írása : dokumentumaikban az istenek nevét kartusokba (névgyűrűkbe) foglalták, így ábrázolva e szavak szent jellegét ~ legtöbbször jobbról balra olvasandó, az adott sorban lévő emberhez vagy madárhoz hasonló ábra fejének állása adja meg az olvasás irányát ~ az évezredek alatt 700-ból közel 5000 szimbólum született

~ szó, szótag, és betűírás ->> szimbólumokkal ~ a kezdetektől fogva "igazi" írás, mivel szimbólumai képesek leírni az élet minden területét ~ bonyolult és eredeti, mert háromféle jelből áll : piktogrammák, stilizált rajzok és különböző jelkombinációk (az elvont fogalmak kifejezésére) ~ papiruszra írtak ~ legismertebb hieroglif írással jegyzett irodalmi emlék : Halottak Könyve (Kr.e. XIII.század)

Ókori Hellász írása - görög ábécé
~ első és legrégebbi olyan írás, amely minden magán- és mássalhangzót más szimbólummal jelöl ~ lineáris A, lineáris B <- csak utóbbit fejtették meg ~ hieroglifákhoz hasonlítottak, majd vonalas írásjegyekké egyszerűsödtek ~ a lineáris B írásban 88 szótagjelet fedeztek fel, archaikus állapotban, Homérosz előtt 5-6 évszázaddal beszélt formájában ~ nem tettek különbéget "p" és "f", "l" és "r", valamint "k" és "g" közt

~ valószínű, hogy eredetileg egy másik nyelv leírására alkották meg ezeket a jeleket ~ Kr. e. 484-425ig élt Hérodotosz írta : "A Kadmosszal jött föníciaiak... sok tudományt hoztak be Hellászba, többek között a betűvetés tudományát.." pl: első betűk hasonlósága; alef-alpha, béth-béta, gimel-gamma, dáleth-delta stb. (a betűknek a föníciaiaknál jelentése van, míg Hellászban csak magukat a betűket jelzik), másodikként a betűk sorrendje az abc-ben, harmadikként a régen jobbról balra haladó írás (bár ehhez nem igazán voltak "hűségesek", egyre többször voltak felfedezhetőek az ökörszántással [egyik sor jobbról balra másik fordítva, így válakozik], vagy véglegesen balról jobbra jegyzett szövegek), valamint bizonyíték még a betűk leírt formájának hasonlósága ~ a föníciaiaktól egy az egyben átvették a 16 mássalhangzójukat, viszont ők már a magánhangzókat is jelölték -> külön betűk kellettek ~ összesen 7 db olyan szavuk van, melyek mássalhangzóra végződnek -> az alapból mshra végédőzőeket megtoldották egy-egy "a" hanggal ~ Kr. e. 500tól balról jobbra írtak ~ IX. századtól jelentek meg a kisbetűk, az ábécé VIII. században alakult ki ~ két változata alakult ki, keleti (ión) és nyugati (dór) - 9 esetben van jelentősebb különbség ~ az ión ábécé vált inkább használatossá, Kr.e. 403ban a klasszikus ábécé rangjára emelkedett ~ 24 tagú betűsor

Ókori Róma írása - latin ábécé
~ Kr. e. 400-tól

~ balról jobbra ~ rengeteg nyelv használja ~ az eredeti latin ábécé Kr. e. 7. sz. körül: **A B C D E F Z H I K L M N O P Q R S T V X <- J,U,W** helyett **I** és **U** később **A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z** ~ már Róma alapítása előtt is ismerték a betűírást, de a legkorábbi írásos emlék is Kr.e. 600-ból származik (praestenei fibula, Lapis niger Romuli) ~ merev szögletes a kezdetekben - később már finomabb vonások, kerekebb betűk ~ írnokok - bibliai szövegek ~ volumen/papirusztekercs -költséges -> később pergamen - vékony, kiszárított bőr - miniatúrákat festettek rájuk (főleg bárány-, és borjúbőrre - nem itták be a festéket, jobban megtartották a színeket - velin) ~ minden apátságnak, monostornak volt scriptoriuma - kéziratok díszítésére, másolására, kötésére szolgáló epület -csak ima ideje alatt nem dolgoztak ~ kezdő írnokok vonalazták a pergament ~ fontos bevételi forrás volt a másolatok készítése ~ a díszítést miniátorok és illuminátorok végezték - iniciálék, külön
 * ~** etruszk kultúra hatott a kialakulására - 4 hiányzó betűt a később Dél-Amerikában élő telepesektől vettek át B,D,O,X

böző alakzatok, miniatúrák ~ pergamenre és papiruszra máshogy írtak, mint ahogyan a kőbe vésték a feliratokatut ~ épületek, szobrok, sírok - kapitális <- nagybetűs (maiuscula), szögletes, könnyen véshető, sokáig nem választották el a szavakat (scripto continua), később pontokkal jelezték a szavak végét ~ írnokok, másolók (scriptorok) - textualis <- rusztika (capitalis rustica), nyújtott, könnyen és gyorsan írható, karcsú betűk jellemzik - neve inkább a mértani "szabálytalanságra" utal - viasztáblán kapitális kurzív - még könnyedebb ~ Kr.u. 170 körül megjelent a pergamen és az unciális írás - csupa nagybetűk -> később V. században szemuciális/inzuláris betűtípus -több változat

**Szláv törzsek írása - cirill ábécé / glagolita írás**
~ kezdetben a Bibliát fordították le
 * ~** 862 -> Cirill & Metód

~ Rómába kellett menniük, hogy engedélyt kapjanak a szláv nyelven folyó vallási szertartásokra - sikerüt nekik 868ban ~ Metód halála után kiűzték tanítványait, 896ban újból betiltották a szláv liturgiát, majd később megerősítették a tiltást - VII. Gergely pápa (ur.: 1073-1085) ~ A //cirill írás napja// május 24-én van ~ Husz János (1369-1415) kimondta az egy hang-egy betű elvét - kiiktatta a kettős betűket, bevezette a lágyítójeles írást
 * ~** 38 betűs ábécé volt, ma már csak 30 -> kezdetben "fölösleges" betűk - nem jelöltek hangot

Honfoglaló magyarok írása - rovásírás
~ kőbe vagy fába (inkább utóbbiba) vésték/rótták ~ 46 betűs abc ~ értékes emlékei : székelyderzsi, bögözi, énlakai,

homoródkarácsonyfalvi templomfeliratok ( a csíkszentmártoni és csíkszentmihályi feliratoknak csak a másolata van meg), valamint az a konstantinápolyi híradás, amely így kezdődik: Ezerötszáztizenöt esztendőben írták ezt, László király öt követét varratták itt" ~ legterjedelmesebb írásos emlék : Marsigli-féle naptár, melynek szintén csak Luigi Ferdinando Marsigli (1658-1730) olasz hadmérnök másolata mentette meg az utókor számára -> eredeti fába volt vésve, névnapokat, vallási ünnepeket is megjelenített ~ türk írás családjába tartozik - 16 betű nagyon hasonlít, egyes jelei a görög abc-ből származnak ~ jobbról balra haladtak az írással, bal kézben tartva a botot, amire írtak ~ a XVI. századra különösen Erdélyben, azon belül is Székelyföld területén újra jelentősen elterjedt olyannyira, hogy egészen a XVIII. századig itt még tanították is az iskolákban. ~ a kereszténység felvételekor a latin ábécé használata vált jellemzővé

**Prezentációk**
- (//mivel a Bizánci Birodalom és a szláv törzsek írása megegyezett, Bizáncról nem találtam külön anyagot, és ennek hiányában nem készítettem másik perzentációt)//