Tóth+Renáta

Reni oldala:

**Pénz és érték**







 * 1) Ókori Mezopotámia (sumérok)
 * 2) Ókori Egyiptom
 * 3) Ókori Perzsia
 * 4) Ókori Hellász
 * 5) Ókori Róma
 * 6) Frankok
 * 7) Honfoglaló magyarok

//Szakirodalom// 1. Ürögdi György: Róma kenyere Róma aranya / Gondolat kiadó / 1969 2. Max Weber: Gazdaságtörténet / Közgazdasági és jogi könyvkiadó / 1979 3. Joe Cribb: A pénz / Park kiadó / 1991 4. Rondo Cameron: A világgazdaság rövid története / Maecenas könyvkiadó / 1994 5. Katus László: A középkor története / Pannonica-Rubicon kiadó / 2001 6. Norman Davies: Európa története / Osiris kiadó / 2001 7. Franziska Jungmann-Stadler: A pénz / Tessloff-Babilon kiadó / 2003 8. Nikolaus Piper: A pénz nyomában / Móra Könyvkiadó / 2005

//Linkek// [|A pénz - Wikipédia] [|Pénzverdék Rómában] [|A pénzről röviden] [|A pénzről] [|Ókori Egyiptom - Gazdaság fejezet] [|Érmék] [|Ókori Hellász] [|Görög érmefeliratok] [|Görög pénzverés]

//Képek// 1. Fémpénz használatáról az első írásos feljegyzések az ókori Mezopotámia (mai Irak) területéről, körülbelül 4500 évvel ezelőttről származnak. Ezek a táblába vésett,ékírással íródott feliratok tanúskodnak arról,hogy a fizetéseket meghatározott súlyú ezüsttel bonyolították le.

2. Az ősi Mezopotámiában hivatalos súlyokat készítettek, hogy az ezüstöt és a más javakat hiteles pontossággal lehessen mérni. Ez a súly körülbelül 60 mina, ami 3600 sékel, illetve egy talentum (egy mina volt egyenlő 60 sékellel).

3. Kezdetben az egyiptomiak rendszere hasonló volt a sumérokéhez: meghatározott mennyiségű fémmel bonyolították le a fizetést. A feljegyzések szerint fizetési eszközként aranyat, ezüstöt és rezet használtak. Az értéket nem az alak vagy a méret, hanem a súly határozta meg.

4. Az ókori Egyiptomban a valódi fémpénz csak a késői szakaszban vált elterjedté. A munkásokat azonban még ebben a korban is hosszú ideig gabonával fizették ki. A képen Kleopátra egy ezüstpénze látható.

5. Az ókori Perzsiában a legjelentősebb pénz a Dareiosz által bevezetett dareikosz volt. Ennek a pénznek kétféle változata volt: arany, illetve ezüst dareikosz; az első 8,4 grammot, a második 5 grammot nyomott. Mindkét változatnak az egyik oldala sima volt, a másik pedig egy féltérdre ereszkedett, jobbjában lándzsát, baljában íjat tartó szakállas, koronás férfi volt látható.

//Térképek//

1. Az ókori Mezopotámia térképe 2. Ókori Egyiptom térképe

3. Az ókori Perzsa birodalom



4. Az ókori Hellász térképe



5. Az ókori Róma térképe



6. A Frank Birodalom térképe



7. Honfoglaló magyarok útja



//Jegyzetek//

**__Frankok__**
 * __Pénzrendszer__**
 * a rómaiaktól vették át
 * a germán törzsek közt a kr. u. 1. században forgalomba jött a római köztársasági, később a könnyedebb denarius, amit azért szerettek, mert nem aranyból, hanem ezüstből volt
 * az 5. századig a frankok egyedüli pénze a római ezüstdénár volt, számos lelet került elő ebből a korból, miközben akkor már évszázadok óta nem vertek ilyen pénzt. Ugyaneközött a leletek között mindössze 20-30 5.-6. századi aranysolidus van
 * a frank pénzrendszer a 6. század végén kezd önállósodni
 * aranykészletük csökkenése miatt áttértek könnyebb pénzlábra
 * a Meroving-solidus folyamatosan csökkent súlyban
 * a solidus a merovingok alatt igen ritkává vált
 * a frank ezüstpénzverést homály fedi, egy biztos, római császárok nevével ellátott utánveretek ezek, csak néhányon van frank uralkodó neve
 * a frank dénárok fektették új alapra a birodalom pénzverését
 * Összegezve:
 * o Meroving-denar: 7. század elejétől
 * o Az első meroving áttért a kettős valutára
 * o 1 denár: 1,364g
 * o Karolingok áttértek az ezüstdénárra
 * o a Karoling dénárok Európa későbbi pénzrendszerének alapjai
 * __Gazdaság__**
 * Nagy reformok Klodvig ideje alatt a 9. századig
 * Klodvig elfoglalta a földek nagy részét és a papokkal együtt hűbéri uralkodórendszert alakított ki
 * ezzel párhuzamosan a szabad frank parasztokat jobbágysorba kényszerítették, ugyanakkor a colonusok jobbágysorba emelkedtek
 * romanizálódtak a frankok és megszilárdult a hűbéri rend
 * a vagyon nagysága a birtokolt földterület méretétől is függött, ezért a földbirtokos osztály a királytól szolgálataikért kapott föld örökölhetővé tételében voltak érdekeltek
 * az államháztartás alapja a terménygazdálkodás volt, így a király és a földbirtokos réteg időről-időre szembekerült egymással
 * a mezőgazdasági technika a Karoling-korszakban indult fejlődésnek
 * a Rajna és a Loire mentén, a könnyen művelhető földeken a népesség felduzzadt
 * Új találmányok:
 * o ökör helyett ló lett az energiaforrás
 * o változtattak a fogatolás módján: nyakhám helyett szűgyhám
 * o patkó
 * o háromnyomásos művelési mód
 * o föld trágyázása
 * o köles háttérbe szorulása, a búza, a rozs, az árpa és a zab előtérbe kerülése
 * nőtt a termés, gazdagodtak a földesurak
 * földjük egy részét a parasztoknak adták terményszolgáltatás fejében
 * kialakult a jobbágyság a 11-13. századra
 * megnőtt a felesleg, amit kézműipari termékekre váltottak be -> különvált a mezőgazdaság és a kézművesipar, valamint az egyszerű árutermelés és a pénzgazdálkodás kialakulásához vezetett
 * __Kereskedelem__**
 * a római birodalom szétesésével a kereskedelmi útvonalak súlypontja áthelyeződtek
 * a mezőgazdaság leginkább helyi fogyasztásra
 * nem igazán volt pénzforgalom/belső kereskedelem, mert a termékfelesleg minimális volt és ami volt, elment adóba -> önellátó farmok
 * __Feudalizmus__**
 * a feudalizmus kialakulásával a vagyont a földbirtok, a feudum képezte
 * a főnemesek, kisnemesek a királytól szolgálataikért földet kaptak
 * a király pénz hiányában képtelen volt zsoldoshadsereget fenntartani, így katonai szolgálat fejében birtokokat adományozott nagyhűbéreseinek, akik tovább folytatták a birtokadományozást az egy páncélos vitéz felszerelését biztosító birtoknagyságig
 * hűbéres nemes ember lehetett, aki a földbirtok fejében a hűbéruránál katonai szolgálatot teljesített, s kötelezettségei betartására esküt kellett tennie
 * a legfőbb hűbérúr a király, a vazallusok az alárendelt hűbérurak és hűbéresek
 * a hűbérbirtok nem volt örökölhető

**__Óperzsa Birodalom__**
 * __Monetáris rendszer__**
 * 1. Dareiosz veretett először érmét, ez a perzsa arany darik
 * ezzel finanszírozta háborúit
 * később egységesítette a mértékegységeket -> ez a kereskedelmet és bankrendszert is leegyszerűsítette
 * a darik erős valuta volt 95,83%-os tisztaságú aranyból verették, 6,385g volt
 * veretett ezüst szigloszt is
 * a szigloszt Mezopotámiak használták először i. e. 3000 körül
 * a sziglosz 90%-os tisztaságú ezüstből volt, 5,65g
 * 20 sziglosz = 1 Darik
 * Perszepoliszban maradtak fent ékírásos dokumentumok a pénzügyi rendszerről
 * görögökkel pénzzel kereskedtek
 * más országokkal csereüzlet volt
 * __Adórendszer__**
 * Dareiosz előtt adóként különböző ajándékokat kaptak a királyok, nem volt állandó adózás
 * Dareiosz állandó adókat adott ki, amelyeket ezüstben (ritkábban aranyban) szedtek be
 * szegényebb körzetekben engedmény -> ló, fa, gabona
 * a beszedett adót a királyi udvarra, közhivatalnokok fizetésére, közmunkákra, csatornák és épületek építésére fordította
 * az adókat agyagtáblákra jegyezték fel -> városi és útadó is volt
 * a főbb jövedelmek az adók és a királyi birtokok bevételei voltak
 * a beszedett adókat a királyi kincstárba vitték, amelynek három városban (perszepoliszban, Szúzában, Ekbatanaban) több épülete is volt
 * Dareiosz találmánya volt az adóbérleti rendszer -> az adóbérlő kifizette egy-egy terület adóját, aztán a lakosságon annyi jövedelmet hajtott be, amennyit csak tudott
 * az adórendszerről szóló statisztikai adatokat Hérodotosznak köszönhetjük, de ennek hitelessége megkérdőjelezhető, mert figyelmen kívül hagyta a szatrapiák gazdasági erejét. Az adókat talentumban adta meg, ez egy elterjedt tömegegység volt és egy teli vizesamfora súlyának felelt meg
 * __Mezőgazdaság__**
 * csatornarendszerük volt, amit 5 generáción át építettek és a mai Irak területén máig használják őket
 * a mezőgazdaság a gazdaság alapját képezte
 * a földek tulajdonosai a perzsa nemesek, templomok és vállalkozások voltak
 * a parasztok művelték
 * Dareiosz urlma alatt új növényfajokat termesztettek ki (rizs, lucerna, különféle gyümölcsfák)
 * __Kereskedelem__**
 * luxusáruk helyét a kézműipari termékek és a használati cikkek vették át
 * az emelkedő árak ellenére a termékek a közemberek számára is elérhetők voltak, mert nekik közmunkákkal igyekeztek plusz jövedelmet biztosítani
 * szabályozták az árak és bérek jelentős részét, így a lakosság nem szegényedett el
 * az átlag perzsa színvonala messze meghaladta a görög kortársakét
 * virágzott a távolsági kereskedelem
 * megnőtt a babiloni bankházak szerepe, nem csak kölcsönökkel foglalkoztak, hanem már aktívan részt vettek a gazdasági életben

**__Mezopotámia (sumérok)__**
 * a nemesfémek pénzként való használatára, azaz a pénz történetére utaló legkorábbi ismert feljegyzések Mezopotámiából és Egyiptomból származnak a kr. e. 3. évezredből
 * a nemesfémek érme helyett megfelelő súlyú rúd alakjában cseréltek gazdát, tehát a fém értékét minden egyes alkalommal mérlegen határozták meg, fémpénzt i. e. a 7. században kezdtek verni
 * központi újraelosztásnak nevezhető rendszerben jutottak a javak a köznéphez
 * a kézművesek és a mezőgazdaság által előállított termékeket a király által megszemélyesített hatalom beszedte, majd társadalmi helyzetük és foglalkozásuk alapján újra elosztotta a lakosság között
 * számos korai mezopotámiai törvényszöveg maradt fenn kőbevésve és agyagtáblákon azokról a társadalmi keretekről, melyeken belül a nemesfém fizetőeszközként működött
 * bizonyos törvények szerit maga a király állapította meg a súlyelőírásokaz, ezt az is bizonyítja, hogy egyes súlyegységek az adott király nevét viselik
 * a jogi szövegekben kölcsönkamatokról is szó esik (pl. Hammurapi jogszabálygyűjteménye az ezüstben adott kölcsönre 20 százalék kamatot szab
 * egy aratómunkás napi bérét mind ezüstben, mind gabonában meghatározták
 * a mezopotámiai városok sajátságos pénzügyi rendszerében a templomok központi szerepet játszottak -> hierarchikus társadalmi struktúra alakult ki
 * a templomokban őrizték a súlyok hivatalos etalonait, a papok alapvető feladata az ezüstrendszer szabályozása volt
 * a fémet a környező vidékekről szerezték be: a méltóságot, a jómódot és a hatalmat testesítette meg, ezért halmozták föl a királyok, arisztokraták és papok
 * pénzügyekkel az írástudók elitjébe tartozók foglalkoztak, vagy azok, akiknek volt pénze írnokra
 * súlyok:sékel, mina (ezt i.e. 1. évezredben vették át a görögök)
 * árucsere működött, az arany és az ezüst szintén áru volt és értékük töretlen
 * gyakorlati használhatóságukat korlátozta a ritkaságuk és ez tette őket értékessé
 * az össznépesség 90%-a szegény volt: paraszt és szakképzetlen munkás, akik szolgai alávetettségben éltek -> se jog, se tulajdon
 * a föld a templomé/annak istenéé volt, s az isten képviselői, azaz a papok rendelkeztek fölötte
 * a templomgazdaság önellátó egység volt
 * a 3. évezred elejéig kialakult egy újabb réteg, a harcosok
 * a viszonylag differenciálatlan társadalom a marxista elmélet alapján úgy alakult rétegzetté, hogy a magántulajdon tette lehetővé az emberek kisemmizését
 * a birodalom alapja a hadizsákmány, a hadisarc és az adó volt
 * a technikai fejlődés stagnált, a mezőgazdaság virágzott
 * a mezőgazdaság alapja az öntözéses földművelés volt

__**Ókori Hellász**__ **__Róma__**
 * északról jöttek, eredetileg földművesek
 * hódítással szerzett hazájuk sziklás-hegyes
 * rákényszerültek, hogy tengerre szálljanak
 * kiváló természeti kikötők = kereskedőnép
 * a kr. e. 14-12. század alatt, a Mükénéi korban megjelentek az első görög kereskedők az Égei-tengeren, a Földközi-tenger keleti medencéjében és Szicíliában
 * a Trójai Háború c. homéroszi eposz a görögök és a fekete tenger bejáratát őrző trójaiak csatáját örökíthette meg, Iaszon és az aranygyapjú története mögött pedig egy olyan vállalkozást, amit gyapjúért indítottak a Fekete-tengerre
 * a görög kereskedelem a kr. e. 8. század elején új életre kelt
 * o benépesítették az Égei-tengert (a kisázsiai partvidéken és a szigeteken is ők éltek), mert erőforrásaik szűkösek voltak és túlnépesedés jelent meg
 * a 8. század közepén szervezett gyarmatosítás
 * Dél-Itália és Szicília alkották Nagy Görögországot, azaz Magna Graeciat, mivel itt olyan sok volt a gyarmat
 * az új városokat termékeny mezőgazdasági vidékeken alapították meg, mert így azok gabonával és egyéb terményekkel tudták ellátni az anyavárost
 * a gyarmatok piacként/kereskedelmi központként szolgáltak az anyavárosban gyártott/feldolgozott árucikkek számára, így kapcsolva be a hellenisztikus civilizáció vérkeringésébe a körülöttük élő bennszülött törzseket
 * az anyaváros szőlőre és olajbogyóra koncentrálódott - luxuscikkek voltak, nagy értéket jelentettek
 * a görög mesteremberek szaktudásukat tökélyre fejlesztve tettek szert nagy hírnévre (különösen a fazekasok és a fémművesek)
 * a görög tengerészek pl. Egyiptom szállítói lettek
 * a bankügyletek, a biztosítás, a részvényes vállalkozás és egy sor egyéb gazdasági intézmény amely a későbbi századokban fejlődött ki, kezdetleges formában már mind létezett a klasszikus Görögországban (Babilonból vették ezt át)
 * a pénz egyszerűbbé tette a kereskedelmi tranzakciókat és olyan csoportokra és egyénekre is kiterjesztették a piaci rendszert, akik egyébként elszigetelve maradtak volna egy zárt közösség önellátó gazdaságában
 * a pénzérmék feltalálójának neve nem maradt fenn
 * legkorábbi ismert érmék Kis-Ázsiából származnak a kr. e. 7. századból
 * legendák szerint a fríg Midasz adta ki
 * mások szerint Krőzus, Lídia mesés gazdagságú királya, akit Nagy Kürosz perzsa király végeztett ki úgy, hogy forró aranyat öntött le a torkán
 * az uralkodók fölfedezték, hogy hasznot és tekintélyt szerezhetnek általa és a pénzverést állami monopóliummá tették
 * az érmére rávert uralkodói képmás/adott város jelképe (pl. athéni bagoly) az érme anyagának tisztaságát és a kibocsátó dicsőségét hirdette
 * legkorábbi érmék elektrumból voltak (Anatólia hordalékos völgyében talált természetes arany-ezüst ötvözet)
 * mivel az arany és az ezüst aránya nem volt állandó, áttértek a tiszta fémekre
 * vertek arany és ezüst pénzeket is, de az ezüst gyakoribb volt, mert jobban tudták használni a kereskedelemben
 * az 5. században Athén vezető szerepe szorosan összefüggött az ezüst túlsúlyával
 * o az állami tulajdonban levő laurioni ezüstbányáinak jövedelméből finanszírozta pl. a három evezősoros gályákat, ami miatt előkelő helyet foglalhatott el a déloszi szövetségben, s így az Égei-tenger és a környező területek egyöntetűen egy athéni birodalom részei lettek - az athéni aranykort tehát a laurioni ezüst tette lehetővé
 * a görög városok kimerültek az egymással való csatározások miatt és ekkortájt a makedón Alexandrosznak hála elterjedt a hellenisztikus kultúra Közel és KözépKeleten is
 * Alexandrosz halála után a birodalom szétesett, de a kulturális és a gazdasági egység megmaradt
 * az utódállamokban görögökből állt a közigazgatási apparátus, s a görög kereskedők minden fontos városban létrehozták saját negyedüket
 * Alexandria Róma felvirágzása előtt gyakorlatilag görög város volt, a kor legfontosabb kereskedelmi központja
 * o piacain nem csak a hagyományos egyiptomi export cikkek (búza, papirusz, nád, lenvászon, üveg stb.) áramlottak keresztül, hanem a világ legkülönbözőbb részeinek árui, pl. Afrikából elefántcsont és strucctoll, Perzsiából és Arábiából szőnyegek, Baltikumból borostyán, Indiából gyapot, Kínából selyem
 * __A korai Róma__**
 * i. e. 753: alapítás
 * először királyok az uralkodók
 * első 400 évben regionálisan fejlődött
 * földrajzi és kulturális terjeszkedés a pénz hiánya miatt nem volt addig
 * az első érmék kr. e. 300-ban jelentek meg, ami 200 éves késés Hellászhoz képest
 * legkorábbi pénzforma a birka és a marha (pecunia-pénz;pecus-marha)
 * bizonyos értékeket fejeztek ki szarvasmarhában, ám valószínűtlen, hogy valaha pénzforma lett volna
 * Rómában, ahogy az etruszkoknál is, kezdetben súlyra mért bronzot használtak pénzként, de mivel ez könnyű volt és kis értékű, nagyobb összeg kifizetésére sok kellett belőle
 * kr. e. 1. században élt Titus Livius történész szerint: a köztársoság korának kezdetén a római szenatorok kénytelenek voltak a vagyonukat kétkerekű taligán hordani
 * ebből a korból maradt ránk a bronz as grave súlymérték (kb. 4-6 cm átmérőjű, 30 dekagramm súlyú korong, ami általában hajóorrt/istent ábrázolt - mérete miatt kizárólag nagykereskedelemben használták)
 * az as a hellenizáció idején jelent meg
 * az egy évszázados fejlődést egy kr. e. 212.-ben bevezetett reform követte, mert a Hannibál vezette Karthágóiak elleni hosszú háború példátlan anyagi terhet rótt Rómára
 * görög modell alapján létrehoztak egy kizárólag vert ezüst,-és bronzérmékből álló rendszert, mely alapegysége a bronzból gyártott as és az ezüstből készült denarius volt, ami eredetileg 10 ast ért
 * átváltási arányuk a következő 400 évben csak egyszer változott i.e. 140 körül 1:10-ről 1:16-ra
 * az ásatások során talált érmeleletek is azt bizonyítják, hogy az i.e. 2. században a forgalomban levő pénz mennyisége ugrásszerűen nőtt, tehát ténylegesen ekkor kezdték használni
 * __Érmék a korai Rómában__**
 * a pénz korabeli használatának, értelmezésének módja pl. az egyiptomi papiruszokon fennmaradt irodalmi szövegeket kéne tanulmányoznunk, ám ezek a köznépre nem tesznek utalásokat
 * Máté, Márk és Lukács evangéliuma az Újtestamentumban
 * az általuk lejegyzett példabeszédek és más, Jézus által előadott történetek középpontjábana Palesztinában alacsony sorban élő emberek élete áll, s közben a pénz is szóba kerül
 * Lukács: jó szamaritánus esete, aki két denariust ad a fogadósnak előlegként, hogy a megsebesült ember néhány napra szállást és ellátást kapjon
 * Máté: Jézus: Ha egy asszonynak van 10 denariusa, s egyet elveszít, nem gyújt-e világot, nem sepri-e ki a házát, nem keresi-e gondosan, amíg meg nem találja?
 * Márk: Jézus felhívja tanítványai figyelmét arra az özvegyasszonyra, aki minden vagyonát, azaz két quadransát bedobja a perselyébe
 * Márk: Jézus tanítványai feltételezik, hogy 200 denariusért 5000 embernek elegendő kenyeret kapnának
 * nem mindenhol volt ugyanaza a pénzrendszer
 * az olyan meghódított helyeken, ahol már korábban is folyt pénzverés, nem vezették be a saját rendszerüket, hanem inkább fokozatosan itatták be kultúrájukba a más nép pénzét
 * voltak kiemelkedő esetek, amikor egyenesen a római uralkodó tiltotta meg egy adott meghódított területen a római pénz használatát:
 * o i.e. 30-ban Augustus által meghódított egyiptomi királyság olyan pénzérméket bocsátott ki, amely kevesebb ezüstöt tartalmazott, mint a környező országokban vert, névlegesen ugyanolyan értékű pénzdarabok. Ha egy gazdag kereskedő tért e térségbe, ki,-és bemenetkor is kénytelen volt átváltani pénzét, ezzel jelentős jövedelemhez juttatva Rómát.
 * volt olyan kiemelkedő eset, hogy erőszakkal vetettek véget egy nép jólétének szimbólumainak használatának (Karthagó érméinek a forgalomból való kivonása egy teljes évszázadába került a római felsőhatalomnak)
 * __Jólét és korrupció__**
 * a hódításoknak köszönhetően kr. e. 50-re a sokféle pénzrendszer száma megfogyatkozott a sok hadisarc miatt, hisz így az elfoglalt területekből egyre áradt ki a nemesfém
 * Sallustius numidiai király hitt abban hogy a háború elkerülése érdekében a római szenatorokat meg kell vesztegetni, mert „Rómában minden eladó”.
 * időnként törvényekkel próbálták visszaszorítani a luxusra költhető pénz mennyiségét
 * Plinius Marcus Crassusról: „Nem gazdag ember az, aki a saját jövedelméből nem tud egy légiót fenntartani”.
 * a pénzkölcsönzés és a bankárkodás Rómában politikai tartalmat nyert
 * teljhatalamért pénzzel politikai befolyást és hadsereget lehetett venni
 * __Róma virágkora__**
 * a klasszikus civilizáció gazdasági értelemben a kr. u. 1-2. században a római uralom alatt élte fénykorát
 * Róma magába szívta a hellenisztikus kultúrát, így gazdasági vívmányait, intézményeit is
 * kereskedelem a nemeseknek nem volt fontos (metoikoszok, rabszolgák végezték és egységes jogi rendszer alakult ki rá)
 * fejlett kereskedelmi hálózatok jöttek létre, mert fénykorában csak Rómának több mint egymillió lakosa volt, ennyi embert helyi erőforrásból nem lehetett fönntartani -> búzaexport Szicíliából, Észak-Afrikából és Egyiptomból
 * pax romana Augustus társadalompolitikájának eredménye (pl. szenatorok, lovagok erkölcsi alkalmasságának vizsgálata, kötelező a család stb.)
 * a pax romananak köszönhetően népességnövekedés (elérhette a 100 milliót is, legnépesebb területe Gallia volt a maga mai Magyarországnyi lakosával)
 * nőtt az életszínvonal
 * a kibocsátott érmék száma ebben az időben meghaladta a 100 milliót is, amire a modern korig nem volt példa


 * __A gazdaság hanyatlása__**

a rabszolgaságon alapuló társadalom nagy irodalmi és művészeti alkotásokat tud nyújtani, ám nem képes tartós gazdasági növekedésre
 * Marcus Aurelius idején megjelent egyes vidékeken a munkaerőhiány és a fokozódó infláció
 * e problémák a 3. századra váltak súlyossá, főleg az infláció, amelyet az okozott, hogy az államkincstár, mely kiadásai állandóan meghaladták a bevételeket, újra és újra leértékelte a pénzt
 * Diocletianus a 4. század elején törvényileg szabályozta az árakat és a béreket és átszervezte a közigazgatást és az adórendszert
 * az ő és az őt követő Nagy Konstantin reformjai egy időre megszilárdították a birodalmi struktúrát, de az alapvető problémákat nem oldották meg, sőt, valójában súlyosbították
 * gazdasági értelemben a mezőgazdaság és a kereskedelem volt a Római Birodalom két alappillére
 * mezőgazdasági fölösleg nem volt túl sok, ám adózással begyűjtve és koncentrálva már jelentős mennyiséget tett ki
 * az adóterhek egyre súlyosabbak lettek és az állami juttatásokban egyre kevesebben részesültek
 * a birodalom kereskedelmi útvonalai is veszélyessé váltak (a Földközi-tengert ellepték a kalózok, a hágókba banditák költöztek, és ha úgy adódott, a római hadsereg is ki-kifosztotta a népet)
 * e két okból csökkent a piacra termelés és az élelmiszerellátottság
 * 332-ben röghöz kötötték a földműveseket és a rabszolgákat, valamint kötelezően öröklödővé tettek minden hivatalt és foglalkozást, megszűnt a kitörési lehetőség
 * a gazdaság visszatért a primitív önellátásra
 * a klasszikus gazdaság korlátainak és végül összeomlásának volt egy mélyebb indoka is - a technikai kreativitás hiánya
 * ismerték pl. a gőznyomás egyes tulajdonságait, de csak hiszékeny emberek elkápráztatására használták a jelenséget
 * a vízkereket és a szélmalmot kb a kr. e. 1. században is használták, ám széleskörben csak a középkorban terjedt el
 * a rómaiak műszaki leleményessége csodálatos utakat, vízvezetékeket és kupolás épületeket produkált, de munkakímélő gépezeteket már nem
 * a termelőmunka nagy részét a colonusok és a rabszolgák végezték
 * a szűk, kiváltságos réteghez tartozó nemesek tudománnyal, háborúval, kormányzással és szépművészetekkel foglalkoztak, és a termeléshez kapcsolatos dolgokat lenézték és nem értették, mert a munka a szabad emberhez méltatlan dolognak és alantas tevékenységnek számított
 * ilyen hozzáállás mellett nem meglepő a technikai visszamaradottság

Honfoglaló magyarok


 * a finnugor népcsaládhoz tartoztak
 * kezdetben halász-vadász, gyűjtögető életmód, majd a kr. e. 2. évezredre éttértek a termelői gazdálkodásra
 * Ibn Ruszta 820-830 táján a következőt írta a magyarok életmódjáról, gazdaságáról: "Sátraik vannak és együtt vonulnak a sarjadó fűvel és a zöld vegetációval. Amikor eljönnek a téli napok, mindegyikük ahhoz a folyóhoz húzódik, amelyikhez éppen közelebb van. Itt marad télire és halászik. A téli tartózkodás ott alkalmasabb számukra.", valamint megemlíti területük földrajzi jellegzetességeit is:"A magyarok országa bővelkedik fákban és vizekben. Talaja nedves. Sok szántóföldjük van." és a környező népekről is említést tesz: "A magyarok a hozzájuk közel lakó szlávokat támadják, súlyos élelmiszeradókat vetnek ki rájuk és úgy kezelik őket, mint a foglyaikat.", emellett utal arra is, hogy a magyarok a szláv foglyokat a bizánci kikötőben, Kercsben adják el: "és vesznek bizánci brokátot, gyapjúszőnyegeket és más bizánci árukat."
 * Gardézi dokumentációja megegyezik Ibn Rusztáéval: "van egy pusztájuk, ami csupa fű és tágas hely", "a magyarok országa csupa fa és láp, talaja nedves", "a szlávokat legyőzik a magyarok és súlyos élelmiszeradókat vetnek ki rájuk", "bizánci kikötőkben adják el őket"
 * Bölcs Leó, Ibn Hajján és Konsztantinosz császár is azt írja, hogy a magyarok lovasnomád életmódot folytattak
 * vitatott a szántóföldjeik jelentősége és mérete, valamint hogy ők vagy rabszolgáik művelték e
 * a kereskedelemben részt vettek, szláv embert adtak luxuscikkért
 * a honfoglaláskor társadalom vagyon szerint három részre oszlott:
 * 1) legfelül helyezkedtek el a gazdag törzsfők, nemzetségfők (jelentős földterületeket birtokoltak)
 * 2) tehetős réteg
 * 3) szegény közszabadok, rabszolgák (a nemzetségfők földjeit művelték, legeltették a nyájukat stb.)
 * 1) szegény közszabadok, rabszolgák (a nemzetségfők földjeit művelték, legeltették a nyájukat stb.)

**__Egyiptom__** Ennek lehetséges magyarázatai:
 * __Óbirodalom__** (Kr.e.2778-2260)
 * az országegyesítés következtében gazdasági változások a Nílus völgyében
 * a földtulajdon királyi kézbe kerülése homályos [erőszak jogán (ius quiritium)/istenkirály jogán/parancsszóra/”önként”]
 * az Óbirodalomban a földmagántulajdon ismeretlen fogalom
 * 1) 1. A parasztságot gyakorta telepítették át a közvetlen királyi felügyelet alatt álló helyekre, így az eredeti földközösségek szükségszerűen megszűntek és újak pedig nem alakulhattak.
 * 2) 2. Az uralkodó ugyan a földeket csak használatba adta, tulajdonba nem, a parasztság mégsem lázadt fel, mert
 * mindenki kötelezettségei azonosak voltak, kiváltság nem volt
 * nem voltak adóbérlők, akik kiszipolyozták volna a népet
 * keveset kellett adózni


 * Redisztribúció elve: a despotikus óbirodalom alapjait a tulajdonképpen országnyi földbirtok képezte. Az összes élelmiszerkészlet és korabeli tulajdonforma a fáraóé volt, tehát úgy osztotta el, ahogy akarta
 * ez azonban gátja volt a közigazgatási fejlődésnek, de a változás csak a középbirodalomban kezdett el érződni
 * e rendszer gazdasági alapja a paraszt-kényszermunka volt, a hatóságot nem a jólét, hanem a szolgálat kikényszerítése és a terményjárulék behajtása érdekelte
 * egy ingatlanra fizetendő adó nagysága a következőktől függött: csatorna, tó, kút, viziút és famennyiségtől - ezt egy hivatalos dekrétumból tudjuk
 * a pásztor a jószágai után, a kézműves a termékei után fizetett adót
 * természetesen ebben a mezőgazdasági országban a legfontosabb adóbevétel a növényi termékek voltak
 * a termőföldet adózás szempontjából három részre osztották
 * o arra a sávra, amit a Nílus gyakran áldott meg
 * o arra a sávra, amit néha
 * o arra, amit évente egyszer vagy soha
 * pénzforgalom ugyan még nem volt, de elterjedt a sati elméleti pénzegység használata
 * a parasztok, amikor nem dolgoztak, közmunkát végeztek
 * cserekereskedelem volt
 * a gabona és az olaj volt az értékmérő
 * a felesleget kézműipari dísztárgyakra cserélték
 * a saját szállítóeszközzel (szamárral) rendelkezők, azaz a leggazdagabbak kiváltsága volt
 * a mérleg tette lehetővé az egyenértékűség megállapítását, ám az áruk értékét nem tudta meghatározni
 * emiatt kényszerültek a csereérték rögzítésére, amely független volt az áru használati értékétől, erre az arany és az ezüst szolgált -> hasznos volt a váltóegység pl. az amforák eltérő mérete miatt
 * húskereskedelem alig volt, a forró éghajlaton nehezen lehetett tárolni, a tartósítószerként használt só pedig luxuscikknek számított és drága volt
 * az alapvető áruk értékarányát mindenki ismerte, a luxuscikkekét nem, ezért a nagykereskedők létrehoztak egy elvont értékrendszert
 * az árucsere interperszonális jelentőséggel is bírt (pl. az ötvösmunkákat ajándékozták egymásnak gyakran a társadalomban elfoglalt pozíciójuk és meglévő kapcsolataik megerősítésére
 * Külső piac:
 * Egyiptom több királysággal is kereskedett. A külkereskedelmet a fáraó családja/ a papság/ az arisztokraták intézték. Az import mindig meghaladta az exportot, fölényüket a nagy teherbírású hajóiknak köszönhették, amelyek akár 100 tonnát is elbírtak.


 * __Középbirodalom__**
 * az ország nagy építkezésekbe kezdett (pl. kőfejtők)
 * külkereskedelem lett a fáraó monopóliuma
 * Égei tenger szigetvilágával, Babilonnal, Krétával
 * papíruszt, bort, élelmet, ékszereket
 * cédrusfáért, ezüstért, rabszolgákért, ametisztért, strucctollért, ébenfáért, leopárdbőrért
 * fellendült az üvegkészítés
 * a kézművesek céhszerű társulásokba egyesültek
 * az arany lett az általános értékmérő eszköz


 * __Újbirodalom__**
 * Egyiptom fénykora
 * hihetetlenül gazdagok lettek a meghódított népekkel folytatott kereskedelemből, tőlük behajtott adókból (erről tanúskodnak a korszak sírjaiban talált kincstömegek)
 * a luxuscikkek szélesebb népréteget érintettek (királyi udvart, templomokat, katonákat, tisztviselőket, közepesen jómódúakat)
 * a bort csak a gazdagok itták, ezt a szőlőn kívül datolyából, gránátalmából és pálmából sajtolták, a legjobb szőlőskertek pedig a Nílus-deltánál voltak
 * ebben az időben rabszolgának, cselédnek is jövedelmező volt lenni - főleg a női alkalmazottak tehettek szert nagy befolyásra
 * az anyagi jólét együtt járt az erkölcsi zülléssel és az Amon-papság befolyásának és gazdagságának növekedésével
 * a belső kereskedelem nem mutatott fellendülést
 * a kisebb-nagyobb gazdaságok önellátóak voltak
 * nagyobb mennyiségű/értékesebb árucserénél szerepet kapott a pénz
 * o alapegysége a deben volt, ami 10 kedetre és 12 satira osztottak
 * o a mai értelemben vett forgalomba a pénz a kr. e. 4. századba került
 * piaci cseréknél a pénz nem mozgott (emiatt az árak huzamosabb ideig voltak változatlanok)
 * kr. e. 13-14. században válság ütötte fel a fejét
 * az árak az általános áruhiányt/bőséget és a gazdasági állapotot tükrözték