Lukács+Edit

Edit oldala:

__Téma: //Pénz és piac//__

 * 1) Ókori Egyiptom
 * 2) Ókori Asszíria
 * 3) Ókori Perzsia
 * 4) Ókori Hellász
 * 5) Ókori Róma
 * 6) Bizánc
 * 7) Arabok

//Szakirodalom, linkek:// [|Ókori Egyiptom] [|Gazdaság az ókori Egyiptomban] [|A pénzverés] [|Római pénztörténet] [|Ókori Görögország] [|Numizmatika] [|Pénzgazdálkodás] [|Bizánci pénzek] [|Bizánci pénzek 2.] http://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%93assz%C3%ADr_kereskedelem

1. Usborne: Képes világtörténelem: //Rómaiak / Park kiadó// 2. Usborne: Képes világtörténelem: //Az ókori Kelet / Park kiadó// 3. Usborne: Képes világtörténelem: //Görögök / Park kiadó// 4. Világtörténelmi enciklopédia: //A kora középkor és az iszlám / 2004// 5. Világtörténelmi enciklopédia: //Róma virágkora és bukása / 2004// 6. Világtörténelmi enciklopédia: //Az antik görög civilizáció / 2004//

~egyiptomi

//Előnyös földrajzi helyzetük lehetővé tette, hogy mind Afrikával, mind Ázsiával könnyedén kereskedhessenek. Gyakran azonban, fémet vagy egyéb javakat keresve átlépték az 'országhatárokat' ezzel vitákat szítva.. enek következtében a kereskedelem hamar a külpolitika függvénye lett. Az egyiptomiak politikájábana fő cél a kereskedelmi útvonalak illetve az árucikkek védelme volt, ami mutatja, hogy igen nagy szerepet játszott életükben a kereskedelem. (Később a kereskedelmi útvonalak védelmének kövtkeztében voltak képesek elfoglalni olyan területeket, mint például Núbia..) Álltalában a külkereskedelmi jog csak a királyt illette meg, de néhány alakalommal templomok és egyes kerekeskedők is engedélyt kaptak áruik külhoni kipakolására. Sajnos az ókori egyiptomiak vásárlási szokásairól nagyon keveset tudni, mert az a néhány ehhez köthető emlék csupán szarkofágokra felrajzolt piaci bódé. Források szerint a mesteremberek áruikon az 'utcafront' felőli szobájukban vagy templomi/királyi műhelyekben adtak túl. A korai nem használtak pénzt, hanem Hellászhoz hasonlóan azonos értékű árukra cserélték sajátjukat. Ezután egy olyan rendszer következett melyben az értéket a 'deben' nevű rézsúlyban határoztak meg, és olykor csere helyett ezzel fizettek. Azonban a tényleges pénzrendszer csak Kr. e. 7. században alakult ki.//

~asszír:

// A Kr. e. 3. évezredben jelentőssé vált az óasszír kereskedelem. Asszíria, amezőgazdaságilag fejlett Mezopotámia részeként fémeknek eléggé hiányában volt, ám mezőgazdasági terményekben csak úgy bővelkedett.(Ennek következtében antimont és ónt importáltak a Kaukázusokból). Csakúgy mint a terményekkel, á //// llati cikkekkel is kereskedtek, illetve növényi ételekkel, vászontermékekkel, gyapjúval. A bronzkor egy bizonyos szakaszában a kereskedelem eredményességétől fügött, hogy a bronzeszközök, fegyverek előállíthatók legyenek. Az asszírok a környéki, közvetítési kereskedelemben 'is fontos szerepet játszottak ugyanis rajtuk keresztül szállítottak például a Kaukázusokból Anatóliába és hasonlók.. Ezen felül mindazt a rézkereskedelmet, ami Anatóliában folyt, asszír kereskedők bonyolították le. Fontos kapocs még, hogy az asszírok az Anatóliába vitt vászonért ezüstben kapták meg fizetségüket. //

~perzsa:

=
//A kereskedelmükben a luxuscikkek helyett a kézműipari termékek kerültek előtérbe. Hiába nőttek időről időre az árak, az emberek közül mégis sokan megengedhették maguknak a drága áruk vásárládát, hiszen az uralkodók közmunkával próbálták megkönnyíteni a birodalom lakóinak megélhetését. A bérek ás az árak szabályozásával, kordában tartásával szinte ellehetetlenítették a lakosság elszegényedését. Ez a rendszer azt eredményezte, hogy egy teljesen átlagos perzsa életszínvonala meghaladta, másik birodalomból való kortársaiét. Fontos részét alkotta a Perzsa Birodalom kereskedelmének a távolsági kereskedelem, és bankházaik szerepe is megnőtt, főleg hogy nem csak a hitelezés volt a szerepük, hanem aktív résztvevői voltak az akkori gazdasági életnek.// =====

~görög:

//A görög kereskedelem korai időszakaiban az árukat vagy hasonló értékű más árucikkekre, vagy egy bizonyos megállapodás szerinti fém mennyiségre cserélték el. A pénzérme használata feltehetőleg Lüdiában (kis-ázsia ) kezdődött kb. a Kr. e. 7. század végén. Ekkoriban az első pénzeket az arany és ezüst ötvözetéből készítették, amit élektronnak neveznek. A pénzérmék használata lassanként átterjedt a gyarmatokra majd magára az anyaországra. A legtöbb érmét görögországban ezüstből verték és végülis megállapotdtak a lapos, kerek formánál. A saját fizetőszeköz jelképezte a függetlenséget is. Spárta az egyetlen kivétel ugyanis, itt egészen a Kr. e. 4. századig a vasrúd volt a fizetőeszköz.//

~római:

//A birodalom növekedésével sokat változott a gazdasági rendszer Rómában. A köztársaságkor elején nem ismerték a pénzt: az emberek egyszerűen csak kicseréltél egymás közt a javakat (cserekereskedelem). A későbbi gazdasági műveleteknél már bronz hasábokat használtak. Egy hasáb egy római fontot (327 gramm) nyomott. A növekedés egyúttal vezetett ahhoz is, hogy a lakosság meggazdagodott a gazdaság pedig bonyolódott. Szinte szükségessé vált a pénz és az adók bevezetése, illetve a gazdaság teljes körű átszervezése. A császárkor idejére Róma minden részén bonyolult gazdasági és kereskedelmi rendszer alakult ki.//

~bizánci:

~arab:

Párhuzamos vonalakkal csíkozott élektronérme Ióniából (Kr. e. kb 650-700.)



Oroszlánt és bikát ábrázoló lüd élektron (Kr. e. kb. 561-545.)

Baglyot (Athéné szent madarát) ábrázoló athéni érme (Kr. e. 5. sz.)

Héraklész küzdelme az oroszlánnal. Ezüstpénz Héraikleonból (Kr. e. 4. sz. eleje)



Apollónt ábrázoló pénzérme a szicíliai Katanából (Kr. e. kb. 405.)

Héraklész küzdelme az oroszlánnal. Ezüstpénz Héraikleonból (Kr. e. 4. sz. eleje) II.Philipposz királyt ábrázoló makedón arany sztatér

Nagy Sándort ábrázoló makedón ezüstpénz

//TÉRKÉPEK.// Görögország

Róma

Az én prezentációim nem valami beszédesek mert alapvetően csak szemléltetésre fogom használni őket.:)