Németh+Anna

Anna oldala: téma: gasztronómia, étkezések, ételek

SZAKIRODALOM: Eddig ennyi, még keresgélek és még internetet fogok használni.
 * 1) Ókor/ Borhy László/ Nemzeti Tankönyvkiadó/ első kiadás: 1994
 * 2) Évezredek asztalánál/ Georges és Germaine Blond/ Gondolat Kiadó/ 1971
 * 3) Honfoglalás és hőstörténet/ Tóth Dóra/ Aquila Könyvkiadó/ 1996
 * 4) A népvándorlás-> Mi micsoda?/ Hans Reichardt/ Tessloff és Babilon Kiadó/ 1992
 * 5) Évezredek hétköznapjai- ókori görögök és rómaiak élete/ Bíró Ferencné, Csorba Csaba, Rékassy Csaba/ Móra /1983
 * 6) A rómaiak- történetük, művészetük és hétköznapjaik/ Anthony Marks, Graham Tingay/ Park Könykiadó/ második kiadás: 1997
 * 7) "Árpád jöve magyar néppel"- A magyarság története és honfoglalás/ Csorba Csaba/ Helikon Kiadó/ 1996
 * 8) Az ókori Egyiptom és Hellász története- A fáraóktól Nagy Sándorig/ Pierre Marchand/ Officina Nova/ 1993
 * 9) Így éltek az ókori rómaiak/ Neil Grant/ Tessloff és Babilon Kiadó/ 2003
 * 10) Feltárul az ókori Egyiptom/ Philip Steele/ Egmont/ 1997

__//**Képek:**//__

Étkezési szokások az ókori Görögországban A perzsa királyi udvar lakomái meglehetősen híresek voltak, olyannyira, hogy a görögök is átvettek tőlük bizonyos étkezési szokásokat, például a kereveten fekve étkezést.

Étkezési szokások az ókori Egyiptomban

A rómaiak ebédje

Már az ókori Rómában legalább százféle sugo receptjét ismerték.

Már az ókori görögök és rómaiak is szívesen fogyasztották a különleges csemegét az orgiák előtt. Ez az ókori eredetű, római étel igencsak látványos és finom. Az étel neve (olaszul pollo alla diavola) állítólag onnan eredeztethető, hogy egy ördöglány találta ki. Az ókori irodalom böngészése bárkit meggyözhet róla, hogy a rómaiak nagyon szerették a hasukat. Falánkságuk kielégítése igen sok idejükbe és pénzükbe került, hiszen a rómaiak igazán megadták a tiszteletet az evésnek és az ivásnak a híres római lakomákon, a tavasz érkezését köszöntö **Saturnáliákon**, amit Saturnus, a mag istene tiszteletére rendeztek decemberben, vagy a **Lupercaliák**-on februárban, amelynek hagyománya visszanyúlik Romulushoz és Remushoz. Ilyenkor mindenütt az evés örömeinek éltek, büntetlenül folyt a tobzódás, a féktelen mulatozás. A datolyaitaltól kezdve a részegítö vörösborokig minden az asztalra került, a füszerek Keletröl, a liszt Egyiptomból, az olaj spanyol földröl, a híres osztriga pedig az angoloktól érkezett. Nem egy esetben törvényekkel kellett szabályozni a lakomákkal járó pazarlást., Cato például elrendelte, hogy csak "nyitott kapuk és ajtók mellett szabad étkezni", meghatározta a vendégek számát, de azt is, hogy mennyit lehet költeni az evésre. __//**TÉRKÉPEK**//__

ókori görögország ókori egyiptom

Jegyzetek: ÓKORI EGYIPTOM ÓKORI PERZSIA ARABOK HELLÁSZ RÓMA HONFOGLALÓ MAGYAROK MEZOPOTÁMIA
 * kenyér, hagyma, sózott hal
 * édes, sűrű sör
 * pékek kézzel vagy lábbal gyúrták a tésztát -> kenyér, sütemény
 * királyi menü: sült liba, marhapörkölt, vese, vadkacsa, omlós gazellahús
 * birkát vallási okokból nem ettek, bizonyos halfajtákat se
 * zöldségeket tejjel és sajttal főzték meg
 * lakomákon fehérbor és vörösbor -> agyagedényekben
 * étkezések befejezéseként mandula, vagy másféle mag, gyümölcs szolgált
 * cukrot nem ismerték -> mézzel édesítettek
 * a süteményeket gyakran tekercs alakúra készítették
 * fejlett mezőgazdaság
 * kezdeti etikett- szabályok
 * ínyencek voltak
 * kereveten fekve étkeztek
 * birkahús kedvelt
 * leves sűrű és néha esznek
 * egész állatokat
 * borozás közben tanácskoznak
 * zöldséges húsleves
 * kevés hús, sok zöldség
 * vajból és tejből kevert hajsz
 * csicseriborsóból, lencséből főtt leves
 * reggeli: olajbogyó, krémsajt, különféle lángosok, kenyerek
 * ebéd: általában főtt étel, kevés hús mellé zöldség
 * sok gyümölcs
 * bárányhús, szárnyasok, kecskehús
 * rengeteg babot ettek
 * megpörkölték, pürét készítettek belőle, miután lisztté őrölték
 * lencse, fehér és fekete borsó
 * fejes saláta, sárgarépa, spárga, káposzta, hagyma, fokhagyma, füge
 * saláták
 * olajbogyó
 * disznóhús, nyúlhús, hal, juh
 * pulyka, páva, rák, kagyló
 * árpából készített pogácsa
 * friss gyümölcs, zöldség
 * spárga, káposzta, uborka, póréhagyma, saláta, vöröshagyma, tök, bab, borsó
 * fűszerek: rozmaring, ánizs, kömény, petrezselyem, bazsalikom
 * különféle húsok
 * sok mártás
 * reggeli: kenyér vagy búzás sütemény mézzel, datolyával, olajbogyóval, hozzá vizezett bort ittak
 * sokan nem ettek ebédet
 * megvárták a vacsorát
 * vacsora: kásának megfőzött és mártással leöntött gabonafélét, zöldségeket
 * húst csak akkor ettek amikor áldoztak
 * a nők táplálék céljából gyűjtötték a levélfélét pl: sóska, vadsaláta, csalán, papsajt, kakukkfű
 * egyes fák ehető rügyeit, bizonyos virágokat pl: bodzát
 * a bükk és a tölgy makkját pl: áfonyát, somot, csipkebogyót, kökényt, vadalmát, vadkörtét
 * összeszedték a gesztenyét, sulymot, vackort, gyökereket, gombát,fa kérget (edény készítéshez)
 * gyűjtöttek mézet, madártojást, csigát, békát
 * levest, pörköltet, gőzölt, párolt étkeket főztek
 * világ első szakácskönyve itt született
 * pitába csavart zöldségkeverék
 * ánizs likőr
 * töltött zöldségek, rizs, joghurt, sok bárányhús
 * juh, liba, hal
 * szeretik megfőzni a gyümölcsöket
 * a sertés tabu

2013.01.21.Feladat > > 5. > A //középkori egyetem// kialakulása az európai kultúrkör egyik legjelentõsebb és talán legidõállóbb intézményének a létrejöttét jelentette. Tanárok és diákok együttesen hozták létre azokat a sajátosan//privilegizált testület//eket, amelyek statútumaikkal és adminisztratív gépezetükkel, jól szervezett belsõ életükkel, pontosan rögzített tanmenetükkel valamint tudományos elõmeneteli rendszerükkel máig mintaadói legmagasabb szintû "iskoláinknak az egyetemeknek. Ezekhez hasonlót az úgynevezett klasszikus civilizációk nem produkáltak.Az egyetem elnevezés a latin //universitas// szóból származik, ami egyetemesség, összesség jelentéssel bír, miután a középkor egyetemei a tanárok és diákok közösségét, összességét jelentették. > 6. > ** //Kódex// ** Olyan könyv, melyet egyenlõ nagyságú összefûzött lapokból készítettek, szemben a [|tekercs] ekkel vagy [|táblák] ra írt munkákkal. A Kr. u. 1. századtól terjedt el használata. A szó eredeter a latin caudex, 'fakéreg' szóra megy vissza. Pergamen Kódexalapanyag, mely nevét Pergamon városáról ( modern törökországi nevén Bergama), korai gyártási központjáról nyerte. A megnevezést általánosságban minden állati bõrbõl készytet írásra alkalmas anyagra használják, ám eredetileg csak a kecske- vagy juhbõrbõl készült anyag volt a pergamen, a marha- vagy borjúbõrre a vellum kifejezést használták. Az a finom vellum, ami a még meg sem született vagy nagyon fiatal borjú bõrébõl készült, kis méretérõl és különlegesen finom, fehér színérõl könnyen felismerhetõ, de csak nagyon ritkán használták. A pergamen készítéséhez az állati irhát elõször meszes fürdõben lehúsozták, majd egy keretre feszítették, és addig vakarták a lunellummal, míg még nedves volt. Ezután habkõvel lecsiszolták, krétával vagy más anyaggal kifehérítették, és méretre vágták. A különbözõ készítési technikák általában jobban hozzájárultak a különbözõ pergamentípusok kialakulásához, mint a készítéshez használt bõr típusa. A pergamen fokozatosan vált a legnépszerûbb írásalapanyaggá a 4. századtól, kiszorítva a papiruszt, bár már korábban is ismert volt. A 16. századtól viszont a pergament váltotta fel a papír, a nyomtatás fellenülésével, bát egyes különleges kódexekhez továbra is használták. Lásd még húsoldal és szõroldal. > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > >
 * 1) A gótika megálmodója egy francia pap, a Saint-Denisben működő Suger apát volt. Suger apát nem volt sem építész, sem építőmester. A király tanácsadója volt, aki azt a feladatot kapta, hogy tanácsaival segítse a királyok temetkezésére szolgáló románkori templom átalakítását. Előbb a szentély átalakításába kezdett bele. Elképzelése egészen újszerű volt: a templomtérből száműzte a vastag főfalakat és a kóruskörüljárós, kápolnakoszorús szentélyrészt kő oszlopokból és bordákból álló, vázas szerkezettel helyettesítette. Meglepően egységes és jól átlátható térforma jött létre, melynek gazdagságát tovább növelte, hogy a teret plasztikusan megformált rácshálóval - kőpillérek, csúcsíves boltozatok - térrétegekre bontotta.A saint-denisi építkezés sokáig elhúzódott, de az új módszereknek hamarosan híre ment. A párizsi Notre Dame templomot 1163-ban a Suger apát által kimódolt új szemléletű szerkesztés felhasználásával kezdték építeni.
 * 2) ** A lovagi kultúra sajátos viselkedési és érintkezési normákat, új emberideált és csak rá jellemző erénykódexet teremtett. Hűség és hősiesség, áldozatkészség és jámborság, a hírnév és becsület felmagasztalása volt az alapja mindennek. **** A lovagi világképnek ugyanakkor fontos eleme volt a nagylelkűség, és a pénzt, az anyagi javakat illett megvetni. **** Az elesettek és gyengék védelme éppúgy lovagi találmány, mint a nők tisztelete. **
 * 3) A Sulinet karbantartása miatt jelenleg nem elérhető.
 * 4) Az az ember, akinek mestersége az írás vagy a tanítás, vagy még inkább mindkettõ egyszerre, az az ember, aki hivatásból végzi a professzor és a tudós munkáját, röviden az értelmiségi - csak a városokkal együtt jelenik majd meg." [|4] Ez az értelmiségi mint tudós professzor, mint // hivatásos gondolkodó // a tizenkettedik századra a városi iskolákban lel elõször otthonra, majd pedig az egyetemeket veszi diadalmasan birtokba. "Mestersége a gondolkodás és gondolatai tanítása. Szorosan összekapcsolni az egyéni elmélkedést az eredmények oktatásával - ez a középkori értelmiségi jellemzõje" [|5] Ezen értelmiségiek prominensei Abaelardus, Albertus Magnus, Szt. Tamás, Sieger de Brabant, Ockham és a többiek.Az elsõ pápai rendelet, amelyik használja a kifejezést, IX. Gergelytõl származik és 1229-bõl való. IV. Ince 1224/5 körül alapít // studium generalé // t Rómában, a pápai kúrián.Bologna korai jogi iskolájában // Irnerius // (+1125) és tanítványai, az ún. négy doktorok, úttörõk a // civil jog // kimunkálásában.Hogy Oxford egyetemét Nagy Alfréd, maga Nagy Károly vagy éppen Troy kivándorlói alapították volna, már régóta legföljebb "mitológiája" a híres egyetemnek. Ugyanígy Cambridge egyetemét sem egy igencsak homályba veszõ spanyol herceg vagy éppen maga Arthur király alapította 531-ben. Mindkét jeles egyetem, miként a kontinensen a bolognai vagy a párizsi, nem is igazán alapíttatott, hanem sokkal inkább egy bizonyos idõszakban egyetemmé fejlõdött. [|23]