Horváth+Viktória

**Szakirodalom:**

 * 1) Cath Senker: Így éltek az ókori görögök
 * 2) Neil Grant: Így éltek az ókori rómaiak
 * 3) Francois Trassard: Hétköznapi élet a görög aranykorban
 * 4) Eleonora Barsotti: Kérdések és válaszok
 * 5) B. Szűcs Margit(Szerk.) - Kállai Tibor(Szerk.): Az ókori Egyiptom
 * 6) Michele Angelico: Az ókori Görögország
 * 7) Daniel(Összeáll.) Gimeno: Mezopotámia
 * 8) Neil Morris: Mezopotámia és a bibliai országok
 * 9) Martine Azoulai: Az ókori világ
 * 10) John Haywood: Ősi birodalmak
 * 11) Tours-I Gergely: Korunk története
 * 12) Ľudovít Štúr: A szlávok és a jövő világa
 * 13) Gombos Albin: A honfoglaló magyarok itáliai kalandozása (898-904)
 * 14) Györffy György(Összeáll.): A magyarok elődeiről és a honfoglalásról
 * 15) Útikalauz időutazóknak - Ókori Róma.
 * 16) Neil Morris: Így éltek az ókori egyiptomiak.


 * Képek:**

A képen egy Ókori Római, azon belül is, egy gazdagabb patrícius család földszintes, udvaros háza. Sok ház udvarát egzotikus növények és szobrok övezte medence ékesítette. Némelyik medencéhez szökőkút is tartozott, mások alját pedig mozaikkal rakták ki. Mint az, a képen jól látható, a ház alapja nagy volt, és sok elkülönített helységet lehetett találni benne. Általában az átrium fölött volt egy nyílás a tető közepén, ezt compluviumnak nevezték. Ennek feladata egyrészt az átrium megvilágítása, amelynek az esetek többségében nincs külső fala ezért ablakai sem lehetnek. Másrészt az esővíz gyűjtésére is szolgál, amelyet a compluvium alatt található impluviumba felfognak és onnan egy tartályba engednek. Hogy növelni lehessen az ilyen módon gyűjthető víz mennyiségét a leggyakoribb típusnál (atrium impluviatum) az egész tetőfelület a compluvium felé hajlik. Ez a tetőszerkezet jól látszik a következő képen, a hatos számmal van jelölve:

A képen két lakoma látható: ugyanis köztudott, hogy aa rómaiak nem sajnálták az időt egy kiadás lakomára. Náluk egyfajta szertartást jelentett az étkezés, így megadták a módját. Fontos szokás volt, hogy a lakoma kezdetekor az első korty bort a földre kellett loccsantani, ezzel áldozva az isteneknek. Nem maradhattak el a táncosok, zenészek: a vendégek fejét virágkoszorúval övezték. Kézzel ettek, ezért a lakoma közben gyakran mostak kezet: törülközőként akár egy dús hajú rabszolga is megfelelt. A szakácsok általában felszabadított rabszolgák voltak, és főként férfiak. Nem mindenki engedhette meg magának a lakoma tartását: volt aki a saját családját sem tudta ellátni. Az egyszerűbb házaknál a háziasszony kötelessége volt a főzés. A képen három házvédő isten látható: Lares a házi tűzhely és a családi élet istene; Penates a ház jólétének védője; és Vesta a házi tűzhely istennője. A római istenek nagyon változatosak voltak, és az emberek tartottak tőlük. A lakomák előtt sokszor imádkoztak és a házban lévő szentélyt is gyakran használták.

A képen két hellászi ház látható, bár az athéni polgárok alacsony családi házakban vagy blokkházakban éltek, vagyoni helyzetüktől függően. Ezek alapján a képen levő házak módosabb emberek házai lehetnek. Egy átlagos görög ház felépítése jóval egyszerűbb volt, mint a mai lakóházaké. Általában egy nyitott udvar körül helyezkedtek el a szobák, kamrák és egy konyha, mint az a képen is jól látható. Az udvarokon mindenki egy-egy házi oltárt állított fel, ahol a család tagjai védőisteneiknek mutattak be áldozatot.

Az Ókori Krétáról nem sok ház maradt fent, ezért a képen egy romosabb szökőkút található. Egy régi ház belső udvarából származik. Megfigyelhető az oszloprend, ami alapján a dór oszloptípus is kifejlődött. Fejezete mélyebben visszametszett levélsorral díszített nyaktagozatból, a törzs és a fejezet átmenetét alkotó asztragálból, erősen ívelt párnatagból és négyzetes lemezből áll. Törzse sima, felfelé szélesedik. Lábazata négyszögletes kőlemez. Átlagos építőanyagok: terméskő, szárított agyag, agyagtégla, fa. Épületszerkezetek: tömör falak, pillérek, oszlopok, támaszgerendás szerkezetek. Térlefedés: agyaggal borított gerendás síkfödém. Megaron: előcsarnokos, egyetlen belső terű lakóház, középen tűzhellyel. Propülaia: csarnokszerűen kiképzett kapuépítmény, díszkapu.



A képen a Honfoglaló magyarok jurtaépítése látható. Ezekről a jurtákról pontos adatunk nem maradt fenn, csak elképzelések, ugyanis átlagosan a folyamatosan vándorló népek használták ezt a fajta "sátort". Ennek a könnyű össze- és szétszerelhetősége volt az oka. Különböző időkben különböző anyagokkal vonták be, ezzel biztosítva a megfelelő hőmérsékletet. Felállítása gyors és egyszerű volt. A Honfoglaló magyarokon kívül még sok más vándorló életmódot folytató nép használta a jurtát lakóházként.

A kép az Ókori Mezopotámiában történő házépítést mutatja be. A suméroknál fontos szerepe volt az agyagnak: mind a házépítésben, mind az írásban. A házon belül is felhasználták: teknő, kád, láda, bútor s minden alkalmas tárgy készítésére. Az építkezésen felhasználtak még homokot, sarat és téglaszerűségeket is.

Az Ókori Egyiptomból szinte semmilyen lakóház nem maradt fent, még forrásokban sem. Bizonyos feltételezések szerint faoszlopos alátámasztás volt, és nádból, agyagból és szárított téglából összerótt lakóházak voltak. Ezek az anyagok, mint például a nád adottak voltak, a közeli Nílus miatt. Masszívabb anyagokat nem tudtak szerezni, minden jelentősebb anyag a piramisokra lettek fordítva: nem hiába, azok közül még sok ma is áll. A képen két nagyobb, feltehetőleg templom, vagy királyi palota képe látható, azonban ezek is csak rajzok.

A képen egy Ókori Szláv ház többször átdolgozott mintája látszik. A szlávoknál is megvoltak a házvédő istenek: például Domovoj: orosz háziisten, a ház védelmezője. A nagy népmozgalmak lezáródása után megtelepülő szlávság lakásai: a félig földbe vájt házak sarkában kőtűzhelyek foglalnak helyet, a házakban talált edények szabad kézzel formált, archaikus típusú fazekak. A Feketeügy völgyében Kézdipolyán-Kőhát 32 putriból álló települése két rétegű, mindkettőre kőkemencés, félig földbe mélyített házak jellemzők.Sajnos sok volt a putriház, azok közül a jobbakban volt kőkemence. A letelepedésük előtt a Honfoglaló magyarokhoz hasonlóan jurtákban éltek.


 * Térképek:**

//Ókori Mezopotámia: A házépítéshez szükséges alapanyagok lelőhelye.// Mezopotámia a Tigris és az Eufrátesz folyók közötti terület volt. Nagy része sivatag, félsivatag, amelyre a folyók keskeny sávban termékeny iszapot terítettek. Délen mocsaras síkság. Keletről és északról hegységek keretezik. A természet biztosította a mocsaras területeken a nádat, illetve az agyagot a síkságon. A többi nyersanyag, a fa, a kő, és a fémek azonban hiányoztak. Ezeket a környező hegyvidékekről csere útján szerezték be az építkezéseikhez.

//Az Ókori Egyiptom: A házépítéshez szükséges Kő, és egyéb nyersanyagok lelőhelye.// Egyiptom Afrika északkeleti részén, a Nílus alsó folyása mentén terül el. Tengerek és a Szahara sivatagai zárják körbe. Az élet szorosan kapcsolódott a Nílushoz. Az öntözhető földek mellett a legnagyobb értéket a kő jelentette: ez volt a legfőbb építőanyag.

//Az ókori Róma: A Római Birodalom gazdasága a Kr. u. 1-3. században.// Itália a Földközi-tengerbe ékelődő félsziget, amely szinte kettévágja a Földközi-tengert. A térképről leolvasható a fontosabb anyagok lelőhelyi, illetve azok áramlása. A házépítéshez fontos szerepet játszott a vasérc, az ón, az ólom, a rézérc, az aszfalt, és a márvány.

//Az Ókori Róma: Kereskedelmi útvonalak a Kr. u. 3. században.// Itália a Földközi-tengerbe ékelődő félsziget, amely szinte kettévágja a Földközi-tengert. A külkereskedelem továbbra is elsősorban luxuscikkek: borostyán, selyem, tömjén behozatalára szorítkozott. Arannyal egyenlítették ki a szállításokat, s a nemesfém folyamatosan kiáramlott a birodalomból.

//Kárpát-medence a római korban: Pannónia a 2-5. században.// Dacia: gazdag volt ércbányákban, és sóbányákban.

//A távolsági kereskedelem a kora középkorban.// Keletre főként rabszolgákat vittek, akiket a szláv területekről hurcoltak el. A rabszolgákon kívül a fejlettebb vidékekre szállították az ott hiányzó erdők termékeit, a faszenet, a kátrányt, a viaszt, és cserébe kelméket, fegyvereket, keleti fűszereket hoztak be.

//A szteppövezet.// Arany, Porcelán, Rabszolga, Selyem és Bors szállítás volt akkoriban az elterjedt.


 * Jegyzetek:**

__Ókori Kelet:__ //Ókori Mezopotámia:// Jerichoi ásatások: az épületek méretei alapján a városias élet első csíráit ásták ki. Gyakoriak a termek összeillesztései. Nagyobb terek: kultikus - vallásgyakorlattal összefüggő – célokra lettek felhasználva a feltételezések szerint. Sok nagyobb ház, ami dombra vagy mesterséges talapzatra épült: a földöntúli hatalmak, az istenek lakhelyei voltak. Az „isten háza” lakóépületből alakult ki. Sumér kultúra: a helységek két belső udvarra nyíltak. A korszak városainak az alaprajza sűrű, átláthatatlan. Sikátorokon lehetett bejutni az épületbe. Kr. e. második évezred: fő alaprajzi szervező eleme a belső udvar maradt, nem volt rendezettség a helyiségek elrendezésében. Égetett agyagból készült tégla : a palotáknál. Levegőn szárított tégla és nád: lakóházaknál. Alapozáshoz bitument kevertek. Mozaikszerűen díszítették a házakat.

//Ókori Egyiptom:// Kr. e. 4. évezredig nyúlik vissza az építészet: még romok sem maradtak fent, hieroglifákból lehet csak következtetni.: nádból, agyagból és szárított téglából összerótt egyiptomi lakóházak elrendezésére és formai kialakítására. Egy forrás szerint: a település nyugati részét fal választotta el két részre. Nyugatra szabályos utcák voltak, derékszögű háztömbökkel zárt sorban építve: szárított téglából épült apró házak a munkásoknak. Keletre széles főutca, mellékutcákban pedig hivatalnokok, gazdagok lakóházai. Központi, oszlopos, tornácos belső udvar, négy oszlopos lakótér. Felső oldalvilágítás: először itt található meg. Más forrás szerint napon szárított vályogtéglából, és nílusi iszapból készült téglából épültek a házak: ezért nem maradtak fent. Lakóházmodellek: egy-, és kétemeletes házak, tetőterasszal, erkéllyel. Szabályosan elrendezett helyiségek: általában három lakóhelység, egy konyha, egy éléskamra volt. Voltak néhol pincék. Faoszlopos alátámasztás. Sokszor nád, vályog és fa alkotta őket. Fagerendás tetőszerkezet, síkfödéműk nádazott és tapasztott agyag volt, gyékényszőnyeg nyílászáró. Sok a mértani forma. A falak lefelé szélesednek, a párkányok egyszerűek. Növénymotívumok.

__Antik Ókor:__ //Kréta:// Hasonlóság az Elő-Ázsiai korai településekkel. Irányok, tengelyek, utcák, terek hiányoznak. A lakóházak természetesen kapcsolódnak egymáshoz. Favázas épületek: gerenda- és oszlopközök kitöltése agyaggal, vagy tört kővel történt. 14-13. században változás: Zárt, szigorú katonai épületek. Megaron homlokzat. Nyitott udvar körül szobák, kamrák, konyha. Udvaron házi oltár. Külön férfihelységek: vendégfogadás, szórakoztatás: vendég nővel, gyerekkel egy szobába nem lehetett. Házban raktározták a gabonát, bort, olaját. Ha nem volt kút a háznál, akkor agyagedényekben a rabszolga hozott vizet. Téglás házak, egy ajtóval, kicsi ablakkal. Egyszerű bútorzat, padló néhol mozaikod. Sokszínű takarók, a ruhák ládában voltak.

//Ókori Róma:// Elégedettek voltak az egyszerű házakkal, de volt egy-két kivétel: fényűző villa. Elszigeteltség: nem nyílhattak utcára. Főbejárat, majd köztér, majd Átrium: nyitott belső udvar, központi helyiség. Bárki beléphetett. itt volt: étkezőasztal, szövőszék, a család vagyonára utaló dolgok. Közepén esőfogó medence. Innen nyílt: Perstylium: mediterrán kerthelyiség, a családfő helye. Szigetelték fadeszkával, függönyökkel. A két territórium között kisebb szobák: alvásra használták. Nem volt ablak: Atriumból és a Perystiliumból jött a fény. A ház egyik oldalán az alkalmazottaknak külön bejárat. Sok emberre épültek az adók miatt. Olcsó kőművesek építették, és utána bérbe lettek adva. A falak átnedvesedtek, sötétek és nyirkosak voltak. Gyakran több család lakott egy pincehelyiségben.

//Ókori Hellász:// A görög ember vagy közterületen, vagy otthon volt. A külvilág felé zárt házak voltak, kevés ablakkal. Egyszintesek, és cseréppel fedettek voltak, és egy udvar vette körül a házakat. Itt volt a házi szentély, innen jött a fény, és a nők-férfiak helységei innen nyíltak. Voltak asztalok, székek, de a kerevetek a leggyakoribbak. Ezen étkeztek, aludtak, vendéget is ezzel fogadtak. Ládákban tároltak. Gazdagoknak volt a falán textília, festmény, falfestmény, mozaikok. Lehettek kerámiák is: tálak, vázák, csészék; változatos díszítéssel. Általában vörös (az agyag) és a fekete (égetett máz) színűek voltak.

__Kora Középkor:__ //Szláv:// Az Ókori Szláv népek a népvándorlással haladva hasonlóan éltek, mint a Honfoglaló Magyarok. Ez azt jelenti, hogy jurtához hasonló sátrakban éltek, amikről nincsenek forrásaink. (Lásd: Honfoglaló magyarok)

//Honfoglaló magyarok:// Jurták: nagyállattartó közösségek lakóháza. Nem telepedtek le: addig jurtában éltek. Könnyű volt szétszerelni. A jurta fala rácsos volt, a teteje kupolás, nemezzel volt borítva. Sátorszerű. A jurta szó eredete: a yurt egy ősi török szó volt, aminek ház, vagy otthon volt a jelentése. Egy forrás szerint: kerege: a rácsos fala a jurtának, füstnyílás, szőnyegajtó nemezből. A küszöbre tilos volt lépni: a házi istenek felébredtek. Ajtóval szembe oltár. Jobb oldalt férfiak helye, és a vagyon. Bal oldalt a nők helye, és a konyha. Középen tűzhely. Nemezzel takarhatták a tűznyílást. Nemezlapok a hidegebb időszakban a keregén: jól védtek. A földön szőnyegek, nemezlapok voltak: minősége a gazdagságot fejezte ki. Nincs pontos leletünk a jurtáról. Az arab és perzsa források, az utazók, földrajztudósok feljegyzéseiben az van, hogy favázas, nemezzel borított sátrakban éltek. Másik forrás szerint: a sátor mérete a vagyontól függött.

__Ókori Mezopotámia:__
 * Prezentációk:**

__Ókori Egyiptom:__

__Kréta:__

__Ókori Róma:__

__Ókori Hellász:__

__Szláv:__

__Honfoglaló magyarok:__